![Olaf Piekarski spunser et vindu til Røros kirke. Vinduene i kirken er 250 år gamle. Foto: Jon Holm Lillegjelten](http://kulturminnefondet.frontal.no/wp-content/uploads/2016/06/vinduer.jpg)
Olaf Piekarski spunser et vindu til Røros kirke. Vinduene i kirken er 250 år gamle. (Foto: Jon Holm Lillegjelten)
Har du vinduer fra før 1940, bør du tenke deg godt om før du bytter dem ut. Eldre vinduer er ofte langt bedre enn nye.
Det er ikke bare utseendet som gjør de gamle vinduene verd å bevare, men også kvaliteten, i følge eksperter.
– Moderne vinduer har langt kortere levetid enn de originale og må derfor raskere skiftes ut. Mens levetiden til nyere vinduer anslås til rundt 20-30 år, kan 100 år gamle vinduer fint forlenge levetiden med 100 nye år dersom de blir riktig behandlet, sier Olaf Piekarski.
Han er restaureringssnekker og leder av Antikvarisk Verksted ved Bygningsvernsenteret på Røros.
På 1960-tallet kom Husmorvinduet. Med store ruter uten sprosser og en vippefunksjon, var det langt enklere å rengjøre. I løpet av få år var det moderne vinduet en suksess i Norge, og masseproduksjonen var i gang.
– Det er lett å forstå hvorfor mange gikk over til disse enkle og moderne vinduene, men i dag ser vi at de eldre vinduene også gjør nytten og ofte passer langt bedre til det opprinnelige huset eller fasaden de er laget for, sier Simen Bjørgen i Kulturminnefondet.
Kulturminnefondet gir hvert år 60 millioner kroner i støtte til bevaring og restaurering av verneverdige kulturminner.
– Vinduene er en viktig del av fasadens autentisitet. De er husets øyne utad, sier Bjørgen.
Han synes det er positivt at folk søker om støtte til å ta vare på gamle vinduer istedenfor å bytte dem ut. Også rent funksjonelt kan det være en fordel å bevare de originale.
– Ikke alt er bedre nå enn før. Mange av vinduene er laget spesielt for å passe inn i huset eller bygningen. Et nytt vindu passer ikke nødvendigvis inn i målene, og fuktskader kan oppstå, forklarer han.
– Vinduene har mye å si for fasadens utseende
Det er materialbruken og byggemetoden som gjør de gamle vinduene så solide. Treverket ble valgt med omhu.
– Rammen på vinduene er ofte bygget av kjerneved som er den innerste delen av stammen. Dette treet er hardere og mer varig enn den ytterste delen av treet. Den inneholder også harpiks som fungerer som impregnering, forklarer Piekarski.
Teak er en tresort man ikke bruker i dag av hensyn til regnskogen.
– Har man et slikt vindu, bør man ta godt vare på det. De er nærmest evigvarende og spesielle med sin mørke farge, sier Piekarski.
Når det gjelder glasset, er det først og fremst det estetiske som er viktig når det kommer til bevaring.
– Hvis du går rundt i en by med eldre bebyggelse vil du fort se hvilke glass som er nye og gamle. De nye er glattere og har et annet skinn i seg enn de gamle. Vinduene har mye å si for fasadens utseende, sier han.
– Energitapet blir neste ubetydelig
Mange innen byggbransjen oppfordrer beboere i gamle hus til å bytte ut vinduer og dører. Det argumenteres ofte med at eldre vinduer har stort energitap. I følge eksperten er det ikke alltid riktig.
– Setter man inn et innervindu med en god tettning som de fleste med originalvinduer gjør, blir energitapet nesten ubetydelig sammenliknet med nyere vinduer. Doble glass kan være like lydisolerende som moderne vinduer, sier Piekarski.